Szerte a világon május 22-én ünneplik a biológiai sokféleség nemzetközi napját. Azért pont ekkor, mert a biológiai sokféleségről szóló riói egyezményt 1992-ben éppen ezen a napon, május 22-én fogadták el. A jeles nap évfordulóján 2000 óta rendezik meg évről évre a világnapot az ENSZ közgyűlésének döntése alapján.
A biológiai sokféleség megőrzésének az állatkertek is fontos résztvevői. Az első nemzetközi állatkerti együttműködés, amelyet egy veszélyeztetett faj érdekében hívtak életre, még 1923-ban jött létre az európai bölény megmentésére. Ebben a munkában akkor a Budapesti Állatkert is részt vett. Később, az 1960-as évektől kezdve a természetvédelem, a veszélyeztetett fajok megőrzése már az állatkertek egyik kiemelt célkitűzésévé vált a szórakoztatás, pontosabban természetközeli szabadidős program, valamint az ismeretterjesztés és a kutatás mellett.
Az állatkertek nemzetközi szakmai közössége 1993-ra kidolgozta az Állatkertek természetvédelmi világstratégiáját, amelyet később újabb stratégiai dokumentumok követtek. Ezek közül a legfrissebb Elkötelezetten a vadvilág megőrzéséért címmel, Az állatkertek és akváriumok természetvédelemi világstratégiája alcímmel 2015-ben látott napvilágot tíz nyelven, többek között magyarul is.
Természetesen nemcsak maguk az állatkertek, hanem a globális természetvédelmi erőfeszítésekben részt vevő más szervezetek is nagy jelentőséget tulajdonítanak az állatkertek szerepének a biológiai sokféleség védelmében. A Természetvédelmi Világszervezet (IUCN), illetve annak Fajmegőrzési Bizottsága (SSC) például épp tavaly októberben adott ki egy állásfoglalást az állatkertek, akváriumok, illetve a botanikus kertek természetvédelmi jelentőségéről.
A Fővárosi Állat- és Növénykert, amely az állatkertek nemzetközi szakmai közösségének elismert tagja, és részt vesz a legfontosabb nemzetközi állatkerti szakmai szervezetek, így az Állatkertek és Akváriumok Világszövetsége (WAZA), illetve az Európai Állatkertek és Akváriumok Szövetsége (EAZA) munkájában is, kiterjedt természetvédelmi tevékenységet folytat a biológiai sokféleség megőrzéséért.
A sokféleség bemutatása
Állatkertünkben 642 állatfaj 6158 egyedét és további 94 tenyészetet láthat a nagyközönség. Ez nemzetközi összehasonlításban is kiemelkedően változatos zoológiai gyűjteményt jelent, a hazai állatkertek közül pedig Budapesten lehet látni a legtöbb állatfajt. Ráadásul nemcsak emlősökkel, madarakkal és hüllőkkel foglalkoznak, hanem ezen állatcsoportok mellett kétéltűeket, különféle halakat és gerincteleneket is bemutatnak: tehát olyan állatcsoportok képviselőit is, amelyekből sok állatkertben csak mutatóban akad egy-két faj, vagy pedig teljesen hiányoznak.
A Budapesti Állatkert célja, hogy a változatos gyűjteménnyel az élővilág sokféleségének minél szélesebb keresztmetszetét mutassuk be a közönségnek, ezzel is érzékeltetve magát a sokféleséget, a biodiverzitást, mint az élővilág egyik legfőbb jellemzőjét. Ráadásul az Állatkertnek ez a törekvése nem újkeletű, hanem egészen a XX. század elejéig, egykori igazgatónk, Lendl Adolf a maga korát messze megelőző bemutatási, gyűjteményszervezési koncepciójáig vezethető vissza. Lendl ugyanis már akkor az élővilág sokféleségét szerette volna az Állatkertben bemutatni, amikor a biológiai sokféleség, biodiverzitás kifejezések még nem is voltak használatban.
A változatosság bemutatására való törekvés egyébként az állatok mellett a növényvilágra is kiterjed. Így az intézmény méltán viseli az állat- és növénykert nevet, hiszen nemcsak parkosított területről van szó, hanem arborétum, illetve botanikus kert értékű gyűjteményes kertről, amelyben a bemutatott nüvényfajok és változatok száma még az állatokét is meghaladja.
A sokféleség bemutatásán belül az elmúlt időszakban külön is odafigyelnek a tengeri élővilággal kapcsolatos bemutatásra, ismeretterjesztésre. A Budapesti Állatkert ugyanis csatlakozott az ENSZ által a 2021-től 2030-ig terjedő időszakra meghirdetett Óceánok Évtizedéhez, amelynek fontos része a tengerekkel, óceánokkal, tengeri élővilággal kapcsolatos ismeretterjesztés is.
Tenyészprogramok és terepi védelem
Az állatkertek természetvédelmi tevékenységének egyik kiemelt területe a ritkulóban lévő fajok állatkerti szaporítása: ezt a munkát nemzetközi tenyészprogramok hangolják össze. A Budapesti Állatkert számos ilyen tenyészprogramban vesz részt, részben ismertebb fajok, mint például a gorillák, az ázsiai elefántok, a zsiráfok vagy éppen a vörös pandák, de nem annyira közismert, ám ugyancsak védelemre szoruló állatok, többek közt az ázsiai vadkutyák, az óriásvidrák, a mhorr gazellák vagy éppen a tarvarjak megőrzése érdekében.
A ritkulóban lévő fajok sikeres szaporítása mellett Állatkertünk munkatársai a fajmegmentő tenyészprogramok nemzetközi koordinációjában is részt vesznek. Budapestről irányítják például a pompás koronásgalamb, a szürke kenguru (más néven keleti szürke óriáskenguru), illetve az óvilági majmok közé tartozó mandrill tenyészprogramját, és itt vezetik a király paradicsommadár európai törzskönyvét Az Európai Állatkertek és Akváriumok Szövetsége egy-egy állatcsoporttal foglalkozó tanácsadói testületeinek munkájában is jelentős munkát végeznek a Budapesti Állatkert szakemberei, például az állatkerti állatorvoslás, az állatkerti elefánttartás vagy éppen a gorillák tartása terén. Az európai szövetség kisemlősökkel foglalkozó szakcsoportjának tagjai épp a múlt héten tartottak tanácskozást Budapesten.
A Budapesti Állatkert nemcsak a veszélyeztetett fajok állatkerti, úgynevezett ex situ megőrzésében vesz részt, hanem terepi, élőhelyi, in situ programokban is, többek között olyan fokozottan védett állatfajok esetében, mint például a rákosi vipera (korábbi nevén parlagi vipera), a szöcskeegér, valamint az ürge. Ez utóbbi faj esetében a természetvédelmi erőfeszítéseknek nemcsak az ürgék miatt van jelentősége, hanem azon ritkulóban lévő a ragadozómadár fajok miatt is, amelyeknek az ürge az egyik fontos zsákmányállata.
Hazai vadállatok mentése
A Fővárosi Állat- és Növénykertben vadállatmentéssel is foglalkozunk. Magyarországon honos, védett vagy fokozottan védett állatfajok emberi segítségre szoruló egyedeinek nyújtunk második esélyt. A mentett állatok között akadnak fészekből kiesett énekesmadarak, sérült gólyák és baglyok, mérgezett sasok, elárvult kismókusok, telelésben megzavart denevérek és még sok más állat. A tavalyi, 2023-as esztendőben összesen 130 faj 1368 egyede került be az Állatkert vadállatmentő központjába. Köztük olyan fokozottan védett állatok is, mint a kerecsensólyom, a rétisas vagy a parlagi sas.
A sérült állatokat meggyógyítják, a legyengülteket felerősítik, az elárvultakat pedig felnevelik. A sikeres rehabilitációt követően pedig – a helyi természetvédelmi szakemberekkel együttműködve – visszajuttatják őket természetes élőhelyükre.
Iratkozz fel hírlevelünkre és értesülj elsőként újdonságainkról, programjainkról és friss híreinkről!
Fővárosi Állat- és Növénykert Accessibility Statement
We firmly believe that the internet should be available and accessible to anyone, and are committed to providing a website that is accessible to the widest possible audience, regardless of circumstance and ability.
To fulfill this, we aim to adhere as strictly as possible to the World Wide Web Consortium’s (W3C) Web Content Accessibility Guidelines 2.1 (WCAG 2.1) at the AA level. These guidelines explain how to make web content accessible to people with a wide array of disabilities. Complying with those guidelines helps us ensure that the website is accessible to all people: blind people, people with motor impairments, visual impairment, cognitive disabilities, and more.
This website utilizes various technologies that are meant to make it as accessible as possible at all times. We utilize an accessibility interface that allows persons with specific disabilities to adjust the website’s UI (user interface) and design it to their personal needs.
Additionally, the website utilizes an AI-based application that runs in the background and optimizes its accessibility level constantly. This application remediates the website’s HTML, adapts Its functionality and behavior for screen-readers used by the blind users, and for keyboard functions used by individuals with motor impairments.
If you’ve found a malfunction or have ideas for improvement, we’ll be happy to hear from you. You can reach out to the website’s operators by using the following email
Our website implements the ARIA attributes (Accessible Rich Internet Applications) technique, alongside various different behavioral changes, to ensure blind users visiting with screen-readers are able to read, comprehend, and enjoy the website’s functions. As soon as a user with a screen-reader enters your site, they immediately receive a prompt to enter the Screen-Reader Profile so they can browse and operate your site effectively. Here’s how our website covers some of the most important screen-reader requirements, alongside console screenshots of code examples:
Screen-reader optimization: we run a background process that learns the website’s components from top to bottom, to ensure ongoing compliance even when updating the website. In this process, we provide screen-readers with meaningful data using the ARIA set of attributes. For example, we provide accurate form labels; descriptions for actionable icons (social media icons, search icons, cart icons, etc.); validation guidance for form inputs; element roles such as buttons, menus, modal dialogues (popups), and others. Additionally, the background process scans all the website’s images and provides an accurate and meaningful image-object-recognition-based description as an ALT (alternate text) tag for images that are not described. It will also extract texts that are embedded within the image, using an OCR (optical character recognition) technology. To turn on screen-reader adjustments at any time, users need only to press the Alt+1 keyboard combination. Screen-reader users also get automatic announcements to turn the Screen-reader mode on as soon as they enter the website.
These adjustments are compatible with all popular screen readers, including JAWS and NVDA.
Keyboard navigation optimization: The background process also adjusts the website’s HTML, and adds various behaviors using JavaScript code to make the website operable by the keyboard. This includes the ability to navigate the website using the Tab and Shift+Tab keys, operate dropdowns with the arrow keys, close them with Esc, trigger buttons and links using the Enter key, navigate between radio and checkbox elements using the arrow keys, and fill them in with the Spacebar or Enter key.Additionally, keyboard users will find quick-navigation and content-skip menus, available at any time by clicking Alt+1, or as the first elements of the site while navigating with the keyboard. The background process also handles triggered popups by moving the keyboard focus towards them as soon as they appear, and not allow the focus drift outside it.
Users can also use shortcuts such as “M” (menus), “H” (headings), “F” (forms), “B” (buttons), and “G” (graphics) to jump to specific elements.
We aim to support the widest array of browsers and assistive technologies as possible, so our users can choose the best fitting tools for them, with as few limitations as possible. Therefore, we have worked very hard to be able to support all major systems that comprise over 95% of the user market share including Google Chrome, Mozilla Firefox, Apple Safari, Opera and Microsoft Edge, JAWS and NVDA (screen readers).
Despite our very best efforts to allow anybody to adjust the website to their needs. There may still be pages or sections that are not fully accessible, are in the process of becoming accessible, or are lacking an adequate technological solution to make them accessible. Still, we are continually improving our accessibility, adding, updating and improving its options and features, and developing and adopting new technologies. All this is meant to reach the optimal level of accessibility, following technological advancements. For any assistance, please reach out to